![Садівництво по-українськи](https://agrotimes.ua/wp-content/uploads/2024/06/sadivnictvo_6_24_0-190x260.jpg)
Виробничий досвід вирощування цибулі, моркви, часнику, капусти й буряка столового за інтенсивною технологією у східній частині Лісостепу України
Гори городини
![Гори городини](https://agrotimes.ua/wp-content/uploads/2024/07/sadivnictvo_6_24_40-744x440.jpg)
Виробничий досвід вирощування цибулі, моркви, часнику, капусти й буряка столового за інтенсивною технологією у східній частині Лісостепу України.
Компанія «С-Альфа Грин» вирощує овочі борщової групи на Сході країни, у Харківській області, та має у цьому сегменті багаторічний досвід на відкритому ґрунті.
Ми спираємось на сучасні технології. Вирощуємо по кілька гібридів цибулі, моркви, столового буряка, білокачанної капусти, а також часник.
У матеріалі для журналу «Садівництво по-українськи» я поділюсь деякими нюансами виробництва цієї продукції. Для кожної культури ми розглянемо детально основні етапи, що передують збиранню готового врожаю, — підготовка ґрунту, сівба, удобрення та захист від шкідливих організмів.
ЦИБУЛЯ
![](https://agrotimes.ua/wp-content/uploads/2024/07/sadivnictvo_6_24_47.jpg)
У господарстві ми вирощуємо цибулю таких гібридів: Седона, Мелорі, Манас, Дербі, Ейфорія і Калісто.
Сівба. У технології вирощування цибулі найважливіше — посіяти її якомога раніше. Однак перед цим важливо якісно обробити ґрунт: з осені провести якісне дискування попередника, без огріхів і пропусків, потім — оранку на глибину 30–32 см і нарізати гряди. Останні потрібні для того, щоб навесні якомога раніше зайти в поле для сівби. Сівбу можна починати в перші дні фізичної стиглості ґрунту — тобто якнайраніше заходимо і сіємо. Від цього значно залежить рівень майбутньої врожайності.
Ми висіваємо цибулю з нормою 1–1,25 млн штук на гектар, хоча деякі виробники радять дещо менші норми. Наш досвід показує, що вказана вище норма досить оптимальна, і за неї можна отримати не перерослу цибулину, а цибулину оптимального розміру — 5–7 см в основній масі. Глибина висіву насіння має становити від 1,5 до 2,5 см. Якщо ви вирощуєте за крапельного зрошення, можливо до 1,5–2 см, а якщо на дощуванні — слід дещо заглибити насіння, щоб волога зберігалася триваліший період, із запасом, адже дощуванням часто поливати неможливо.
![](https://agrotimes.ua/wp-content/uploads/2024/07/sadivnictvo_6_24_45.jpg)
Добрива. Азоту слід уносити під оранку не більше як 15%, під час сівби — також 15%, у фазу 2–3 листки ще 10%. Рослини ще невеликі, і багато азоту їм у цю стадію не потрібно, адже ще достатньо того, що ви внесли разом із сівбою. З третього листка починається активний ріст вегетативної маси, тому у цю фазу треба внести до 45% азоту (від 3 листків до фази формування цибулини). У саму фазу формування цибулини треба внести останні 15%. Форма внесення азоту — аміачна або нітратна.
Щодо амідної форми азоту, я противник її, адже вона потребує певного часу, щоб розкластись, і швидкість цього процесу дуже залежить від погодних умов. А рослини можуть споживати азот тільки в нітратній формі. Якщо ви вносите амідну форму на будь-які овочі, це може зіграти з вами злий жарт — тобто вистрілити не в той момент, коли потрібно.
Фосфор. За дощування 100% його обсягу слід унести під основний обробіток ґрунту, за крапельного зрошення — 80 і 20%: у період від фази трьох листків до фази формування цибулини (це мають бути здебільшого водорозчинні препарати, наприклад, ортофосфорна кислота).
Калій. 50% слід внести в основний обробіток ґрунту, 10% — у фазі 2–3 листки, 30% — у період від фази трьох листків до фази формування цибулини й 10% — у фазу формування цибулини — щоб вона була якіснішою та більш пружною.
Захист від шкідливих організмів. Тут є такий момент, що треба знайти золоту середину у застосуванні гербіцидів, інакше, якщо їх внести значну кількість, можна значно пошкодити посіви, і, як наслідок, отримати дуже низьку врожайність. Тому одночасно з унесенням препаратів обов’язково потрібна ручна праця: в нас працює одна людина на два гектари, щоб підполювати деякі залишки бур’янів.
До сходів цибулі можна застосовувати десиканти, також після сівби можна застосовувати ґрунтові гербіциди у вигляді пендиметаліну, і по вегетації вносити оксіфлоурофен у кілька етапів згідно з регламентом виробника. Проти злакових бур’янів застосовуємо післясходовий гербіцид флуазифоп-п-бутіл — він найм’якіший із грамініцидів.
![](https://agrotimes.ua/wp-content/uploads/2024/07/sadivnictvo_6_24_44.jpg)
Найскладніша хвороба цибулі — переноспороз. Вона може з’явитись вранці, і ви її не помітите, а ввечері, якщо ви не провели раніше профілактичні обробки, лікувати рослини буде вже занадто пізно. Проти переноспорозу слід застосовувати мідьвмісні препарати, металаксил-М та мандіпропамід.
Щодо грибів, які спричиняють альтернаріоз, стемфіліоз, та інших дейтероміцетів, проти них добре працюють триазоли, манкоцеб, флуопірам й тебуконазол.
Шкідники. Проти дротяників краще під час сівби вносити тефлутрин, а впродовж вегетації — піретроїди, неонікотиноїди, антраніламіди; інколи, за значного розвитку трипсів, — фосфорорганіку. Всі ці препарати потрібно вносити поперемінно, щоб не виникала резистентність у шкідливих організмів.
ЧАСНИК
![](https://agrotimes.ua/wp-content/uploads/2024/07/sadivnictvo_6_24_41.jpg)
В основному ми вирощуємо сорт Любаша. Система захисту часнику дещо схожа на таку, як у цибулі, адже ці дві культури належать до однієї групи — цибульних рослин, і технології перегукуються. Однак часник технологічно набагато складніший, адже потребує значно більше ручної праці, що в наш час є найдорожчою складовою агровиробництва. Часник вимагає дуже чіткої технології вирощування, також потрібно мати технічний і матеріальний запаси для його культивування.
Обробіток ґрунту під часник складається з таких етапів:
1. Дискування попередника.
2. Оранка на глибину 30–32 см — ґрунт треба розпушити якомога глибше, слід проводити у літній період.
3. Культивація — бажано кілька разів.
4. Нарізання гряд.
5. Сівбу (у східній частині Лісостепу України) проводять у першій декаді жовтня.
Норма висіву часнику — 280-300 тис. штук на гектар. Це обов’язково треба робити відкаліброваним посівним матеріалом, бо часник має особливість — окремі рослини можуть дуже конкурувати між собою за простір. Тому, якщо ви посіяли великим і малим калібрами, перший буде пригнічувати другий, що знизить урожайність. Глибина висіву має становити 7–8 см, але чим глибше, тим більшу головку отримаємо, проте будуть проблеми з викопуванням.
Удобрення. Часник можна вирощувати як за дощування, так і за крапельного зрошення. Під основний обробіток ґрунту вносять 30% азоту, весною — 30% по мерзлоталому ґрунту у вигляді аміачної селітри, 25% — від фази 3 листки до фази формування головки часнику (культиваторами або рослинопідживлювачами, якщо вирощуємо за дощування, та через крапельну трубку). Останні 15% азоту вносять у фазу формування головки часнику.
Фосфорні та калійні добрива вносять за тією самою схемою, що у цибулі: 100% фосфору — під основний обробіток ґрунту; калій — 50% під основний обробіток ґрунту, 20% — у фазу 2–3 листки та 30% — від фази 3 листки до фази формування головки часнику. Норми внесення добрив за весь вегетаційний період можна визначати тільки за результатами хімічного аналізу ґрунту, розрахунковим методом, адже ґрунти в Україні в різних регіонах дуже відрізняються. Також слід ураховувати винесення поживних речовин рослинами.
Захист часнику від шкідливих організмів також значно перегукується з цибулею і складається з таких обов’язкових заходів:
• протруювання посівного матеріалу;
• проти бур’янів — пендіметалін, оксифлуорфен, флуазифоп-п-бутил;
• проти хвороб — мідьвмісні препарати, металаксил-М, мандіпропамід, манкоцеб, тіофанат-метил, азоксистробін;
• шкідники — піретроїди, неонікотиноїди.
У стратегії захисту часнику треба звернути особливу увагу на фузаріоз. Проти цієї хвороби через крапельну стрічку слід унести азоксистробін і тіофанат-метил, які добре стримують розвиток цієї хвороби. Переноспороз доставляє часнику набагато менше проблем, ніж цибулі, і надання захисту дещо полегшується.
Догляд за посівами та збирання часнику передбачає значні витрати ручної праці (збиральна техніка, саме часникова, дуже дорога) й складається з таких етапів:
• обривання дудок часнику — тих сортів, що стрілкуються, наприклад, Любаша. Не стрілкуються в основному тільки іспанські сорти. Дудки слід виривати до їх розтріскування — це забезпечить розростання головки часнику;
• підкопування часнику;
• збирання, перевезення та сушіння. Без сушіння часник починає швидко і значно псуватись;
• калібрування й очищення головок часнику (вручну або механізовано).
СТОЛОВИЙ БУРЯК
Ми висіваємо гібриди Боро та Зеппо. Технологія вирощування ідентична тій, що застосовують на цукрових буряках. Відрізняється тільки вищою нормою висіву — 600 тис. штук на гектар для отримання товарної продукції.
![](https://agrotimes.ua/wp-content/uploads/2024/07/sadivnictvo_6_24_46.jpg)
Обробіток ґрунту та сівба буряка схожі на ті, що застосовують для інших овочів борщового набору. Дискування, оранка на глибину 30–32 см, ранньовесняне боронування та передпосівна культивація. Сіємо в першій декаді травня (або раніше, якщо треба отримати більш ранню продукцію) на глибину 2–3 см.
Живлення проводимо за такою схемою:
• Азот: 15% — в основне внесення, 15% — під час сівби, 70% — починаючи з фази 4 пари листків і закінчуючи за місяць до збирання;
• Фосфор: 100% — під основний обробіток ґрунту;
• Калій: 50% — під основний обробіток ґрунту, 50% — упродовж вегетації рослин.
![](https://agrotimes.ua/wp-content/uploads/2024/07/sadivnictvo_6_24_42.jpg)
Захист буряків від шкідливих організмів:
• проти бур’янів — десиканти, S-метолахлор, метамітрон, фенмедифам, десмедифам, етофумезат, трифлусульфурон-метил, клопіралід, флуазифоп — П — бутил;
• проти хвороб — азоксистробін, ципроконазол, пропіконазол;
• проти шкідників — тефлутрин, піретроїди, неонікотиноїди, антраніламіди.
БІЛОКАЧАННА КАПУСТА
Гібриди на наших плантаціях — Агресор, Тайфун, Лема, Джинтама, Лагріма й Анкома. Капусту ми вирощували тільки прямим способом сівби, який потребує дещо вищих норм висіву. Отримуємо результати не гірші за ті, що розсадним шляхом отримали сусідні господарства. З тим заощаджуємо значну кількість матеріальних ресурсів. Прямим способом ми висівали навіть ранню капусту й отримували добрі результати.
Обробіток ґрунту — дискування, оранка на глибину 30–32 см, ранньовесняне боронування, ранньовесняна та передпосівна культивація й нарізання гряд. Сіємо культуру в першій декаді квітня (для ранньої капусти) або у другу-третю декаду травня (для пізньої капусти). Норма висіву — 85 тис. шт./га для ранньої та 70 тис. — для пізньої капусти. Глибина висіву — 1,5–2 см.
Схема живлення капусти:
• Азот. 15% — внесення під основний обробіток ґрунту, 15% — під час сівби, 40% — починаючи з фази 4 листки і до зав’язування головки, 30% — у фазу формування головки;
• Фосфор. 100% — під основний обробіток ґрунту (за дощування) та 80% — під основний обробіток ґрунту й 20% — у першій половині вегетації рослин (за крапельного зрошення);
• Калій. 50% — під основний обробіток ґрунту і 50% — упродовж вегетації рослин.
Захист капусти подібний до описаних вище овочів. Проти бур’янів застосовуємо пендіметалін, метазахлор і флуазифоп-П-бутил. Проти хвороб — флуопіколід, пропамокард гідрохлорид, мідьвмісні препарати, тіофанат-метил, азоксистробін. Проти шкідників — тефлутрин, піретроїди, неонікотиноїди, антраніламіди, фосфорорганіка.
У захисті капусти особливу увагу слід звернути на контроль трипса — тут важливо застосовувати різні діючі речовини та змінювати їх, щоб запобігти резистентності. Це тефлутрин, піретроїди, неонікотиноїди, антраніламіди, фосфорорганіка. У жодному разі не можна розміщувати посіви капусти поруч із посівами цибулі, адже трипс — спільний шкідник для цих двох культур. Коли цибуля висихає, саме починає зав’язуватись головка на капусті, і трипс масово перелітає з цибулі на капусту.
![Садівництво по-українськи](https://agrotimes.ua/wp-content/uploads/2024/06/sadivnictvo_6_24_0-190x260.jpg)